- Oppilaat seurasivat rannalta jännittävän sähkökalastuksen esittelyä. Laitteesta johdetaan veteen sähköä, joka tainnuttaa kalat. Saalis lasketaan, mitataan ja päästetään takaisin veteen.
- ProAgrian Jarmo Tuukkanen ja Heikki Tahkola näyttivät sähkökalastuksen saloja. Tällä kertaa saaliina koskipaikasta oli vain pieni kivennuoliainen, mutta aiemmassa koetestauksessa saatiin hauki, simppu, särkiä, seipi, mutu ja kivennuoliainen.
- Jussi Riihinen kertoi oppilaille melontaharrastuksesta, jossa oikeat varusteet ovat tärkeitä.
Haukiputaan Aseman koulun viidesluokkalaisilla oli loistava kesäinen ja aurinkoinen koulupäivä kauniin koti-Kiiminkijoen varrella viime keskiviikkona. Päivää Asemakylässä Sämppikoskella Myllysaaren laavun maisemissa vietettiin valtakunnallisen kalastuspäivän merkeissä, joka oli koulun ohjelmassa nyt toista kertaa.
Päivän aikana yli 30 viidesluokkalaista oppilasta pääsi kalastamaan virvelillä ja tutustumaan kalastusaiheisiin rasteihin. Mukana päivän toteutuksessa oli ProAgria Oulu, Haukiputaan Jakokunta, Haukiputaan Jokikalastusseura ja Kiiminkijoki ja ‑suisto kuntoon ry.
Vienan ja Nellin mielestä parasta oli päästä kalastamaan virvelillä. He kertoivat kalastavansa joskus muutenkin, joko ongella tai virvelillä. Kalastus on heidän mielestä mukavaa puuhaa. Saaliiksi he ovat yleensä saaneet lähinnä pikku särkiä. Tytöt tykkäävät syödä kalaruokia, parasta heidän mielestään on lohi.
– Saalista ei nyt tullut ja muutamia uistimia ongittiin pois puista, mutta nyt ollaan monia kokemuksia rikkaampia, myhäili yhtenä opastajana ollut Esa Meriläinen Haukiputaan Jokikalastusseurasta.
Matiaksen ja Sakarin mielestä koko kalastuspäivä oli tosi kiva. Hienoa oli tietenkin päästä virvelöimään. Kalastus on heille tuttua puuhaa, he kertoivat kalastavansa mieluiten avokelalla. Sähkökalastusnäytös oli pojista jännittävä, sillä he eivät olleet ennen nähneet moista.
ProAgrian Jarmo Tuukkanen ja Heikki Tahkola näyttivät kalastuspäivän rastilla kuinka sähkökalastetaan. Menetelmää käytetään, kun halutaan tietää mitä kaikkia kalalajeja vedessä esiintyy. Yleensä isommat kalat kaikkoavat, kun astutaan veteen, mutta pikkukaloista saadaan arvokasta tietoa.
Tuukkanen ja Tahkola painottivat, että vaikka menetelemässä kalat tainnutetaan sähköllä, ne eivät vahingoitu, vaan kalat pääsevät jatkamaan elämäänsä vesistössä. Kun tainnutetut kalat on kerätty haavilla saaviin, ne vielä nukutetaan, lasketaan lajit, punnitaan ja mitataan.
– Sähkökalastusta käytetään, kun halutaan selvittää kalakantaa esimerkiksi ennen ja jälkeen vesistöjen ennallistamista, kertoi Tahkola. Tuloksia voidaan hyödyntää jatkossa myös muissa kohteissa, kun suunnitellaan kunnostamista tai selvitetään kalanistutusten onnistumista.
Aiemmin on tutkittu sähkökalastuksella kalakantaa Tolppatörmän ja Alakosken välissä olevalla jokiosuudella, missä tehtiin kunnostustoimia rakentamalla kivikkoja ja soraikkoja kalojen kutupaikoiksi pari vuotta sitten. Tulokset olivat rohkaisevia meritaimenenpoikaisten osalta.
Haukiputaan Jokikalastajien puheenjohtaja Pekka Paavola vahvisti myös, että meritaimenta on saatu Kiiminkijoen yläjuoksulta paremmin viime aikoina.
Haukiputaan jakokunnan puheenjohtaja Kari Kaleva sanoi, että tulos kannustaa jatkotoimiin. Suunnitelmissa onkin jatkaa kunnostustoimia mahdollisesti jo tulevana syksynä ylempänä Myllysaaren ja Sämppikosken korkeudella.
Lapin ELY:ltä on saatu aivan äskettäin mynteinen rahoituspäätös hankkeelle.
Kalastuspäivän yhdellä rastilla esiteltiin kalajalosteita. ProAgrian Maarit Satomaa oli tehnyt ruisnappeihin levitettä savusärkitahnasta. Särkeä on vielä vähemmin hyödynnetty, mutta särkeä on jalostettu ainakin Kuusamossa ja Kainuussa, ja säilykkeitä saa jo monista kaupoista.
Satomaan valmistama maukas levite syntyi, kun hän oli laittanut siihen säilykekalan joukkoon tuorejuustoa ja ranskanakermaa.
– Säilykettä voi käyttää moneen, vaikka pizzaan kotimaisena vastineena tonnikalalle, opasti Satomaa.
Kalastuspäivän ötökkärastilla saatiin tietoa siitä, mitä kalat syövät. Kalastuspäivään kuului myös makkaranpaistoa Myllysaaren laavulla, joka on mitä hienoin yleinen virkistyspaikka.
Päivän kruunasi Jussi Riihisen saapuminen kanootilla nuotiopaikan rantaan. 76-vuotias Riihinen kertoi aloittaneensa melonnan 12-vuotiaana järvikajakilla ja suositteli lämpimästi retkimelontaa harrastuksena. Yli 170 kilometriä pitkä Kiiminkijoki on erinomainen melontajoki, mutta joessa on haastaviakin koskipaikkoja kivikkoineen, mikä pitää huomioida.
– Kyllä tässä pysyy hyvässä kunnossa kun meloo lähes päivittäin ja melontaretkillä viikon putkeen 5–10 tuntia päivässä, kertoi monilla vesillä melova Riihinen.
Hän on Kiiminkijokimelonnan perustaja. Hän toimii melonnan kouluttajana sekä vuokraa ja myy kajakkeja ja kanootteja Pohjolan Kanootti ‑yrityksessään.
Aseman koulun opettaja Jouni Kukkonen oli tyytyväinen kalastuspäivän antiin.
– Opetuksessa käsittelemme kalastukseen ja kaloihin liittyvää aihepiiriä. Aiomme jatkossakin hyödyntää yhtä enemmän Kiiminkijokea ja luonnontuntemusta eri oppiaineissa. Aiheeseen voidaan yhdistää käsitöitäkin esimerkiksi vieheidenteolla.
Kukkosesta on hienoa, että koululla on paikallisia yhteistyökumppaneita, joiden kanssa voidaan toimia yhteistyössä varmasti jatkossakin.
Kalastuspäivä päätettiin iloisin mielin.
– Kaikille hyvää kesää, kesälomaa ja kireitä siimoja, toivotti Kari Kaleva kaikkien päivän järjestäjien puolesta.