- “Hyvon yllä, hyvon olla” oli slogan, joka jäi elämään. Hyvonin Haukiputaan tehtaalla valmistetut mukavat, joustavat ja värikkäät trikooasut valloittivat markkinat. Kuva: A‑R. Mosorin/historiikki/Haukipudas-seura.
- Maire Mäkelä oli aikoinaan yksi Hyvonin Tehtaan tytöistä, joita kutsutaan nyt koolle tapaamiseen 35 vuoden jälkeen. Kattavan historiikin Hyvonin vaiheista teki Haukipudas-seura v. 2015.
Monet muistavat vielä Haukiputaalla toimineet Hyvon Kudeneule Oy:n, joka työllisti satoja paikallisia ja kauempaa Haukiputaalle muuttaneita naisia. Hyvonin tulo käynnisti uuden teollistamiskauden ja kehityksen Haukiputaalla.
Hyvon Kudeneule käynnisti henkilöstön koulutuksen ja tuotannon Martinniemen työväentalolla keväällä 1970, kunnes Ukonkaivokselle valmistui uudet suuret tehdastilat Haukiputaan kunnan myötävaikutuksella. Harjannostajaisia päästiin viettämään jo samana syksynä. Työntekijöitä oli 350 ja pian tehdasta oli tarvetta laajentaa uusille tuotantolinjoille. Vienti Venäjälle veti. Tehtaan toisen rakennusvaiheen peruskiveä oli muuraamassa presidentti Urho Kekkonen heinäkuussa 1971.
Tekstiilitehtaan tulo antoi sysäyksen myös päiväkotiverkoston luomiselle, asuntotuotannolle ja palveluiden kehittämiselle Haukiputaalla. Ostoskeskus rakennettiin Välitien varteen, ravintola Samantta perustettiin ja rivitaloja rakennettiin esimerkiksi Rannantien varteen.
Hyvon joutui kuitenkin talousvaikeuksiin ja ajautui konkurssiin jo vuonna 1976. Konkurssihallinto vuokrasi teollisuushallista tiloja Hauki-Tex Oy:lle, Ruskatexille, Inselelle ja ammattikoululle. Loppu onkin historiaa, sillä Ukonkaivoksen teollisuusalueella siirryttiin tuotannoissa sittemmin trikoista Nokian piirilevyihin ja muuhun yritystoimintaan.
Hyvonin konkurssi jätti satoja ihmisiä työttömiksi. Tekstiilituotantoa jatkanut Hauki-Tex lopetti vuonna 1987.
– Kaipasimme entisiä työkavereita, sillä olimme tiivis työyhteisö, joka piti vapaa-ajallaan yhteyttä. Vuonna 1988 Työväenopiston tuella perustimme kerhon Tehtaan Tytöt. Sen puitteissa oli monenlaista toimintaa koko kevään ja kesän ajan. Sitten porukka alkoi hajaantua kukin tahoilleen opiskelemaan ja uusiin työpaikkoihin, muistelee Maire Mäkelä.
Mäkelä oli muuttanut 18-vuotiaana Ruotsiin töihin hitsaamaan Volvoja. Kuuden vuoden jälkeen hänelle paluumuuttajana tarjoutui sopivasti töitä Hyvonilta.
Työtahti tehtaalla oli kova, sillä urakkavauhdilla ommeltiin poikien ja miesten alusasuja ja Neuvostoliiton markkinoille villahousuja.
– Tuula Arolaakso oli vyötärökuminauhojen ompelussa nopein haka, hänelle ei kukaan pärjännyt, muistelee Mäkelä.
Kun villahousujen vienti Venäjälle hiipui, valmistus ja tuotevalikoima Haukiputaalla laajeni olo- ja yöasuihin, T‑paitoihin ja puseroihin.
– Nyt 35 vuoden jälkeen meidän muutamien entisten Tehtaan tyttöjen kesken heräsi ajatus, että olisi mukava nähdä, muistella menneitä ja vaihtaa kuulumisia. Tehtaan tyttöjen tapaaminen järjestetään 26.4. Nyymannissa Haukiputaalla kello 14 alkaen, Maija Mäkelä kertoo suunnitelmista.
Tarkempaa tietoa tapaamisesta ja ilmoittautumista toivotaan: Armi L: p. 040 8384606, Sirkka S: 040 841 2311, Toini J: 040 828 9820 tai Maire M: 040 013 9025.
TUTUSTU RANTAPOHJAN TILAUSTARJOUKSIIN TÄSTÄ.