- Kirsi Karjalainen toivoo, että EU-parlamenttiin saadaan edustaja Pohjois-Suomesta.
Europarlamenttivaalien ensimmäinen ennakkoäänestyspäivä alkoi eilen keskiviikkona tasaiseen tahtiin. Ennakkoäänestyspaikalle Haukiputaan S‑markettiin ei ollut ryntäystä, mutta äänestäjiä kävi alkajaisiksi kuitenkin varsin tasaisena virtana. Ensimmäisen tunnin aikana äänestäjiä oli viitisenkymmentä.
– Rauhallisempaa on kuin presidentinvaaleissa, kommentoi vaalivirkailija Henna Haapakoski.
Hänellä toimitsijan tehtävät sujuivat rutiinilla, sillä nämä ovat jo neljännet vaalit.
– Kyllä tätä osaisi jo unissaankin tehdä, hän naurahtaa.
Ensimmäisenä vaalipäivänä Haapakoskella oli edessä 12,5 tunnin työpäivä, mutta mukaan mahtuu myös 4–10 tunnin työhukeja. Ennakkoäänestys jatkuu tiistaihin asti. Toisena toimitsijana Haapakosken kanssa työskenteli Lumi Pönkä.
Äänestämässä käyneet olivat siihen mennessä olleet kaiken ikäisiä, mutta enemmistönä kuitenkin vähän vanhempi väki.
Ennakkoon heti alkajaisiksi äänestänyt Kirsti Karjalainen kertoi, että hänellä on aina tapana äänestää kaikissa vaaleissa ja usein ennakkoon, niin saa tärkeän velvollisuuden heti pois. Ehdokkaan valintaa piti tovi miettiä, mutta kyllä sopiva ehdokas sitten suhteellisen helposti löytyi.
Karjalainen toivoo, että EU-parlamenttiin saadaan edustaja Pohjois-Suomesta ajamaan ja puolustamaan pohjoisen ihmisten asioita ja etuja, jotka liittyvät elinkeinoihin ja kotimaiseen omavaraisuuteen yleensä. Tietenkin myös koko maan kannalta suomalaisilla mepeillä on parlamentissa tärkeä tehtävä.
Tosin häntä välillä vähän epäilyttää, voiko 15 suomalaista euroedustajaa vaikuttaa asioihin ja saada äänensä kuuluville 720 euroedustajan joukossa, mutta toivoa pitää, että voi.
– Olisi paikallaan, että suomalaiset europarlamentaarikot kertoisivat säännöllisesti EU-asioista, mitä siellä ovat esittäneet ja asioita ajaneet. Näistä on varsin vähän tietoa. Kansalaisille suunnattuja infoja voisi olla ainakin kerran pari vuodessa.
Kirsti Karjalaisen mielestä puolustuksesta ja asevarusteluun liittyvistä asioista tietoa puskee välillä liiankin paljon.
– EU:ssa pitäisi paneutua ja keskittyä rauhan aikaansaamiseksi eikä aseisiin.
Karjalainen toivoo myös, että EU-parlamentissa keskityttäisiin tähdellisiin asioihin eikä esimerkiksi pullonkorkkien mallin säätämiseen. Suomessa osataan ja pitäisi voida päättää itse monista meitä koskevista tärkeistä asioista.
– Täällä on eletty ja osattu päättää ennenkin. Alussa olin koko EU:hun liittymistä vastaan, mutta kyllä siihen on sopeutunut.
Ensimmäisenä ennakkoäänestyspäivänä äänestämässä käynyt Pirjo Raatikainen kertoo äänestävänsä aina vaaleissa, niin myös eurovaaleissa.
– Olin muutenkin liikkeellä asioimassa, niin äänestäminen hoitui tässä samalla.
Ehdokasta miettiessään vaakakupissa painoi se, että ehdokas on Pohjois-Suomesta. Pohjoisen ääni on tärkeää saada kuuluville EU-parlamentissa.
– Suomi on pieni maa ja on tietenkin tärkeää, että koko Suomi pysyy kartalla, Raatikainen summasi.
Hän on ehdottomasti sillä kannalla, että Suomen kannattaa kuulua EU:hun eikä halua, että siitä erottaisiin.
Eurovaaliehdokkaita on Suomessa yhteensä 232. Äänestää voi ketä tahansa ehdokaslistojen yhdistelmässä olevaa ehdokasta. Ehdokaslistat ovat nähtävissä äänestyspaikoilla ja osoitteessa www.vaalit.fi.
Ennakkoon voi äänestää missä tahansa ennakkoäänestyspaikassa. Varsinaisena vaalipäivänä sunnuntaina 9.6. voi äänestää ainoastaan oman kunnan ja äänestysalueen vaalipaikassa. Se kerrotaan kotiin lähetetyssä ilmoituksesta äänioikeudesta. Kirjeessä on kerrottu myös ennakkoäänestyspaikat ja niiden aukiloloajat.
Eurovaalit järjestetään viiden vuoden välein. Äänestysaktiivisuus eurovaaleissa on jäänyt varsin alhaiseksi. Viime vaaleissa vuonna 2019 koko maan äänestysprosentti oli 42,7. Oulun vaalipiirissä äänestysprosentti oli 38.